Foto:Julie Meldhede Kristensen Din støtte gør en forskel Katrine Emmertsen var blandt de første til at sætte fokus på senfølger efter endetarmskræft. Hendes forsk- ning har gjort en enorm forskel i mange menneskers liv. Kræftens Bekæmpelse Hun fandt de oversete patienter De overlever tarmkræft, men mange lider i det skjulte af senfølger efter operationen. Her er historien om et forsknings- projekt, der fik en gruppe oversete patienter frem i lyset. Tekst Marianne Vestergaard M ange flere mennesker overlever tarmkræft i dag end for få årtier siden. Det er en fantastisk fremgang. Men det er ikke sjovt at få 20 år ekstra at leve i, hvis man skal sidde på toilettet konstant og ikke kan gå på arbejde eller dyrke sine interesser. I dag er der heldigvis fokus på senfølger efter kræft. Blandt andet fordi Kræftens Bekæmpelse for omkring 15 år siden gav støtte til et forskningsprojekt, der skulle kaste lys over livs kvaliteten blandt den store gruppe af patienter, der overlever kræft i endetarmen. "Vi havde en fornemmelse af, at mange ikke havde det godt efter deres operation. Men vi vidste ikke, hvor stort problemet var. Og dengang var det ikke noget, man gjorde noget ved," fortæller Katrine Emmertsen, der dengang var den unge læge, der blev sat i spidsen for projektet. Foruroligende opdagelser Sammen med kollegaer lavede hun to store spørgeskema undersøgelser blandt patienter med endetarmskræft. Og resultaterne var foruroligende: Omkring halvdelen havde svære problemer med tarmfunktionen efter deres operatio- ner, som for eksempel problemer med at tømme tarmen eller bydende afføringstrang. "Hvis du har 30 sekunder til at nå på toilettet, kan du ikke gå en tur i skoven. Det er ødelæggende for dit socialliv, og mange kan ikke passe et arbejde," fortæller Katrine Emmert- sen, der i dag er overlæge på Mave- og Tarm Kirurgisk Afdeling på Regionshospitalet Randers. Det særlige ved hendes forskning var, at den fokuserede på livskvalitet. På baggrund af spørgeskemaerne udvik- lede Katrine og kollegaerne den såkaldte LARS-score; fem spørgsmål, der hurtigt afdækker patientens tarmfunktion og livskvalitet. Jo mere et symptom påvirker livskvaliteten, desto højere score. I dag er LARS-scoren oversat til mindst 35 sprog og bruges i hele verden. "Det betyder, at senfølger bliver en del af samtalen mel- lem patienten og lægen; at problemerne kommer frem i lyset, og patienten bliver tilbudt behandling, der hæver deres livs kvalitet markant," fortæller Katrine Emmertsen. "Vi er med til at fjerne en masse skyld og skam. Mange tror, at senfølgerne er deres egen skyld, fordi de for eksempel ikke har lavet knibeøvelser. Men bare det, at de nu ved, at skaderne er blevet dem påført under operationen, gør en stor forskel." 3
Download PDF fil